Felt+nr+9


 * Tilbake**

=**FELT NR 9!**= Gruppe: Elin, Martin, Inger Tove og Katarina

Utstyr

 * kamera
 * blyant
 * utskrifter
 * kart

Kort om felt 9 og klimaksfasen
Felt 9 er typisk for et skogsamfunn som er i klimaksfasen, med høye trær som hindrer sollyset og komme helt ned til skogbunnen. Klimaksfasen er den fjerde og siste fasen et skogsamfunn går gjennom, og kalles også derfor for //sluttfasen//. Denne prosessen, fra skogen er i pionerfasen til den kommer til klimaksfasen, kan gjerne ta mellom 60 til 100 år. I 1950 ble dette skogsområdet snauhogd, og i dag 2010 - 60 år etter, har skogsområdet nådd sluttfasen. Siden dette området ble snauhogd fantes det fortsatt planter og planterester på området, derfor kalles suksesjonsprosessen til dette stedet for sekundærsuksesjon. Plante- og dyrelivet her utgjør klimakssamfunnet. Området er typisk for skogsområder på Østlandet med masse gran.

Bunnsjiktet
Bunnsjikt er det som vokser ned på bakken. Siden det var lite lys, så var det ganske fuktig jord. Da kunne vi finne moser av forskjellige typer.

Feltsjiktet
Feltsjikt er det som er fra bakken og opp til 30cm ca. På feltsjikt var det flere arter; som syre, marijelle og blåbær. De fleste lå nede ved de høye trærne.

Busksjiktet
I busksjikt så tilhører det planter og busker som er mellom 30cm og 200cm. Her fant vi trær som ikke hører til i tresjiktet, men til busksjikt. De er under 2m. Trolig på grunn av mangel på lys; forårsaket av de høye trærne.

Tresjiktet
I tresjikt finner vi trær som er over 2m. I feltet fant vi masse trær. Høye trær dekket mesteparten av feltet. De stod ikke veldig tett men det var nok til at ikke mye lys slipper gjennom.

**Planteliv**

 * || Noe || Mye ||
 * Einstape || x ||  ||
 * Rogn ||  || x ||
 * Gran ||  || x ||
 * Syre ||  || x ||
 * Sopp || x ||  ||
 * Marijelle ||  || x ||
 * Blåbær || x ||  ||

På felt nr 9 var det masse fuktighet i både luft og jord, det var masse skygge der og lite lys som slapp inn mellom trærne fordi gran trærne var så høye og tette. Einstape En flerårig art. Einstape har flere underarter, to av dem vokser i Norge; “vanlig” einstape og kysteinstape. Den “vanlige” einstapen kan bli 40 – 120 cm høy og har store klargrønne eller blekgrønne blad-plater som har firkanta form. Kysteinstapen kan bli 80 – 250 cm høy. De vokser på kystjord, hei, bjørkeskog og løvskog.
 * Abiotiske faktorer**

Rogn Løvtre som hører til i rosefamilien. Rogn er et pionertre og vokser i skogbryn over hele Europa, bortsett fra Alpene. I Norge kan den vokse til 1500 moh. Avhengig av klimaet kan treet vokse opp til 10 meter høyt. Rogn kan også finnes som buskform langs kysten og i fjellet.

Gran Også kalt Norsk gran, er gran et medlem av furufamilien. Granen vokser i nordlige strøk og brukes til byggemateriale, papir og møbler, men også juletre. På engelsk heter granen Norway spruce. Dette kommer av at engelskmennene først fikk vite om granen ved å kjøpe trevirke av Norge.

Marimjelle Slekt av ettårige blomster planter. Marimjeller er halvparasitter som sprer frøene sine ved hjelp av maur. Når marimjelle tørker om høsten, svartner de og dør etter det første året. Derfor en ettårlig plante.

Blåbær Tilhører lyngfamilien og er en flerårig dvergbusk. Blåbær kan bli 10 – 50 cm høy. Om våren får dvergplanten grønnhvite til rødfargede krukkeformede blomster. Disse utvikler seg senere til saftige blåsvarte bær.